Erinevus lehekülje "Keskmine kalapüügilaev" redaktsioonide vahel
(New page: '''keskmine kalapüügilaev''' - 1950-1960ndail levinud heade mereomadustega keskmise suurusega ookeanitraallaev, sama klassi laevad on mõningates piirkondades eelistatuimad tänaseni. Ke...) |
|||
(ei näidata 3 kasutaja 6 vahepealset redaktsiooni) | |||
1. rida: | 1. rida: | ||
− | ''' | + | '''Keskmine kalapüügilaev''' on 1950-1960ndail aastail levinud heade mereomadustega keskmise suurusega ookeanitraallaev, sama klassi [[laev]]ad on mõnes piirkonnas eelistatuimad tänaseni. |
− | + | Keskmised kalapüügilaevad püüavad [[traal]]- ja seinnootadega, samuti triivvõrkudega. Eestis olid need tuntud venekeelse lühendiga '''SRT''' - ''sredni rõbolovnõi trauler'' - keskmine kalapüügitraaler. Esimesed SRT-tüüpi laevad ehitati Saksa Demokraatlikus Vabariigis 1950. aastal, neid kasutati 1950ndail aastail Põhja-Atlandil triivvõrkudega heeringapüügiks, 1960-1970ndatel püüdsid Eesti SRT-d valdavalt Põhjamerel ja Norra merel. | |
− | + | 1957. aastal ilmusid '''SRTR'''-tüüpi (''sredni rõbolovnõi trauler, refrižeratornõi'') kalapüügilaevad, mis olid SRT-de edasiarendus, eriti kuni -2°ni jahutatavate [[lastiruum]]ide poolest. | |
− | + | 1962. aastal ehitati esimene '''SRTM''' (''sredni rõbolovnõi trauler, morozilnõi''), millel olid juba külmutusseadmed. Vanadel SRT-del oli kandevõime 430 t ja peamasina võimsus 221 kW, SRTM-il vastavalt 900 t ja 853 kW. Nendega püütakse Atlandil sein- ja traalnootadega kala ja krevette. | |
− | + | ||
− | + | {{mereleksikon}} | |
− | + | ||
− | + | [[Kategooria:Kalalaevade tüübid]] | |
− |
Viimane redaktsioon: 25. veebruar 2015, kell 16:20
Keskmine kalapüügilaev on 1950-1960ndail aastail levinud heade mereomadustega keskmise suurusega ookeanitraallaev, sama klassi laevad on mõnes piirkonnas eelistatuimad tänaseni.
Keskmised kalapüügilaevad püüavad traal- ja seinnootadega, samuti triivvõrkudega. Eestis olid need tuntud venekeelse lühendiga SRT - sredni rõbolovnõi trauler - keskmine kalapüügitraaler. Esimesed SRT-tüüpi laevad ehitati Saksa Demokraatlikus Vabariigis 1950. aastal, neid kasutati 1950ndail aastail Põhja-Atlandil triivvõrkudega heeringapüügiks, 1960-1970ndatel püüdsid Eesti SRT-d valdavalt Põhjamerel ja Norra merel.
1957. aastal ilmusid SRTR-tüüpi (sredni rõbolovnõi trauler, refrižeratornõi) kalapüügilaevad, mis olid SRT-de edasiarendus, eriti kuni -2°ni jahutatavate lastiruumide poolest.
1962. aastal ehitati esimene SRTM (sredni rõbolovnõi trauler, morozilnõi), millel olid juba külmutusseadmed. Vanadel SRT-del oli kandevõime 430 t ja peamasina võimsus 221 kW, SRTM-il vastavalt 900 t ja 853 kW. Nendega püütakse Atlandil sein- ja traalnootadega kala ja krevette.
![]() |
See artikkel on kirjutatud 1996. aasta Mereleksikoni põhjal. |